Sněmovní komise k ekologické katastrofě na Bečvě zkritizovala postup při odběru i analýze vzorků vody a ryb bezprostředně po loňské havárii. Doporučila inventarizaci a digitalizaci kanalizačních systémů, zvýšení pokut či preciznější metodické pokyny.
Poslanecká sněmovna na svém webu zveřejnila zjištění mimořádné komise poslanců k vyšetřování ekologické havárie na Bečvě. Otrava přesně před rokem poničila biotop na 40 kilometrech řeky.
Podle poslanců nedostatečně koordinovaly kroky vodoprávní úřad Valašského Meziříčí a Česká inspekce životního prostředí (ČIŽP).
Poslanecká sněmovna na svém webu zveřejnila zjištění mimořádné komise poslanců k vyšetřování ekologické havárie na Bečvě. Otrava přesně před rokem poničila biotop na 40 kilometrech řeky.
Podle poslanců nedostatečně koordinovaly kroky vodoprávní úřad Valašského Meziříčí a Česká inspekce životního prostředí (ČIŽP).
Ministr životního prostředí Richard Brabec poslance kritizoval. „Je s podivem, že média mají k dispozici zpolitizovanou zprávu zpolitizované sněmovní vyšetřovací komise dříve, než je oficiálně zveřejněna. To je jasným důkazem, že jde o politické zadání načasované těsně před volbami,“ tweetoval. Dodal pak na tiskové konferenci, že jde o „špinavou hru“.
Poslanec Pirátů Mikuláš Ferjenčík označil kauzu Bečva za průšvih firem premiéra Andreje Babiše.
V den havárie podle komise mimo jiné pochybil pracovník Oblastního inspektorátu (OI) ČIŽP Brno, který dostal informace od pracovníka vodoprávního úřadu a inspektora OI ČIŽP Olomouc, nevyjel však na místo havárie. Měl přitom podle komise informace, že jde o havárii většího rozsahu s úhynem ryb a že pravděpodobný původce znečištění je v jeho místní příslušnosti. Zástupce OI ČIŽP Brno situaci konzultoval telefonicky.
Zástupce OI ČIŽP Olomouc prováděl šetření jen v Hustopečích nad Bečvou, přitom jako místo zdroje kontaminace už v den havárie byla označena Choryně, náležející do příslušnosti OI ČIŽP Brno. Pracovník tamního inspektorátu podle komise pochybil i tím, že v den havárie neinformoval ředitele OI ČIŽP Brno.
Vzhledem k tomu, že byly zasaženy dva správní obvody obcí s rozšířenou působností, měly podle komise jejich vodoprávní úřady informovat krajský úřad. Ten ale dostal podle zdrojů poslanců informace až den po havárii.
Samotný odběr vzorků nebyl podle komise dostatečně koordinován. V den havárie byl odebrán pouze jeden, avšak ne z potenciálně rizikových výustí. Vzorky měly být podle komise zajištěny maximálně do hodiny od příjezdu na místo, a to nejen po proudu řeky, ale i výše po toku z vyústění, která do Bečvy vedou. To se však stalo až následující den, a to jen z některých vyústění.
Jako problematické se ukázalo i bezprostřední vyhodnocení vzorků, míní poslanci. Byla podle nich možnost vzorky analyzovat v řádu hodin v laboratořích Povodí Moravy, zpracovávaly se ale až ve středu v laboratořích Vodovodů a kanalizací. Komise to považuje za selhání organizace práce ČIŽP a vodoprávního úřadu.
Mezi podezřelými z úniku nebezpečných látek se loni ocitla chemička Deza ze svěřenského fondu založeného premiérem Andrejem Babišem (ANO). Firma bezprostředně poté uvedla, že zcela jistě není původcem úhynu ryb. Že by kyanidy pocházely od ní, odmítá dodnes. Policie letos v létě obvinila z otravy Bečvy společnost Energoaqua z Rožnova pod Radhoštěm na Vsetínsku a jejího jednatele Oldřicha Havelku, vinu popírají. Vyšetřování začalo v pátek přezkoumávat Krajské státní zastupitelství v Ostravě.
Komise mimo jiné upozornila ve zprávě na to, že z výusti z areálu Dezy vzorek nebyl v týdnu následujícím po havárii vůbec odebrán. Z výusti kanalizace Lhotka nad Bečvou, která je nejblíže místu hromadnému úhynu ryb, byl podle poslanců vzorek odebrán až tři dny po katastrofě, u společnosti Energoaqua den po havárii a následně v dalších dnech.
Podle komise také dřívější výroky Jiřího Klicpery, který zpracovával znalecký posudek, byly způsobilé ohrozit výsledek trestního řízení. Komise se proto rozhodla podat podnět pro výkon dohledu nad znalcem kvůli podezření ze spáchání přestupku. Klicpera na začátku února v pořadu Reportéři ČT řekl, že otravu Bečvy nezpůsobila Deza. O několik dní dříve v on-line debatě expertů prohlásil, že viníka zářijové otravy už zná. Konkrétní ale nebyl. V květnu odmítl obsah posudku po jeho odevzdání policii pro ČTK komentovat, upozornil na to, že je vázán mlčenlivostí.
Poslanci také upozornili na to, že policie vypracovala zadání otázek pro znalecký posudek už v pátek 25. září 2020, přičemž první výsledky poukazující na možnou látku, jež mohla způsobit otravu, byly ve středu odpoledne. Otázky podle komise jednoznačně směřují ke společnosti Energoaqua, přestože u mnoha dalších vyústění nebyly vzorky odebrány. To se snažila policie podle komise řešit až o dva měsíce později při pokusu v areálu Dezy.
Vyšetřovatelé podle komise pochybili i tím, že nebyli vyslechnuti přímí svědci z řad rybářů, stejně jako vedoucí vodoprávního úřadu z Valašského Meziříčí.
Závěrečná zpráva sněmovní komise potvrzuje podle členů rybářského svazu jejich dlouhodobou kritiku ohledně nekoordinovanosti postupu úřadů. Shodují se také na nedostatečném odběru vzorků. Pokud by podle nich byl postup důslednější, mohly být okolnosti katastrofy odhaleny podstatně dříve. „Havárie na Bečvě je strašně vysoce zvednutý varovný prst pro všechny, kteří to mohli způsobit, nebo pro ty, kteří to měli zjistit nebo zajistit a kteří měli tu havárii likvidovat,“ řekl v pondělí ČTK šéf hustopečských rybářů Stanislav Pernický, který byl loni na místě havárie mezi prvními.
Rybáři se shodují i na nedůsledném odebírání vzorků na místě, které sněmovní komise ve své zprávě rovněž zmiňuje. „Dokážete si představit, že přijede inspektor, který nemá dostatek odběrových lahví, odjede a neodebere žádné vzorky a říká, že to měl udělat vodoprávní úřad nebo Povodí Moravy nebo hasiči. Z toho je patrno, že tam je neskutečný chaos,“ podotkl Pernický. Podle něj akutně scházejí vzorky z osudného dne 20.září, za diletantismus považuje i to, že v tento den nebyly odebrány vzorky od žádného z vyústění kanálu, včetně Dezy. DEZA patří do svěřenského fondu založeného premiérem Andrejem Babišem (ANO).
Ekologická havárie, kterou podle České inspekce životního prostředí způsobily kyanidy, postihla Bečvu v úseku pod Valašským Meziříčím na Vsetínsku až po Přerov přesně před rokem. Podle policie, která se opírá i o posudek znalce Jiřího Klicpery, se kyanidy dostaly do řeky takzvaným rožnovským kanálem. Rybáři však poukazují na to, že první ryby začaly v řece hynout až po více než třech kilometrech od vyústění kanálu. Z otravy Bečvy je obviněna společnost Energoaqua z Rožnova pod Radhoštěm na Vsetínsku a její jednatel Oldřich Havelka, vinu popírají.
Zdroj: https://www.idnes.cz/zpravy/domaci/becva-snemovni-komise-znecisteni-havarie.A210920_111800_domaci_kuka
Praha - Postup při odběru i analýze vzorků vody a ryb bezprostředně po loňské ekologické havárii na řece Bečvě zkritizovala sněmovní komise. Podle poslanců mimo jiné nedostatečně koordinovaly kroky vodoprávní úřad ve Valašském Meziříčí a Česká inspekce životního prostředí (ČIŽP). Uvedli to v závěrečné zprávě, která byla zveřejněna na webu Sněmovny. Ministr životního prostředí Richard Brabec (ANO) i inspekce mají zprávu komise za zpolitizovanou. Jsou v ní neodborné závěry vytržené z kontextu, manipulace a negativní tendence vůči ČIŽP, míní ministr. Podle ekologů a rybářů nejsou zveřejněné závěry překvapivé. Otrava poničila biotop na 40 kilometrech řeky, uhynulo přes 40 tun ryb.
Ekologická havárie, kterou podle ČIŽP způsobily kyanidy, postihla Bečvu v úseku pod Valašským Meziříčím na Vsetínsku až po Přerov přesně před rokem. Podle policie, která se opírá i o posudek znalce Jiřího Klicpery, se kyanidy dostaly do řeky takzvaným rožnovským kanálem. Rybáři však poukazují na to, že první ryby začaly v řece hynout až po více než třech kilometrech od vyústění kanálu. Z otravy Bečvy je obviněna společnost Energoaqua z Rožnova pod Radhoštěm na Vsetínsku a její jednatel Oldřich Havelka, vinu odmítají. Vyšetřování začalo v minulém týdnu přezkoumávat Krajské státní zastupitelství v Ostravě.
Mezi podezřelými z úniku nebezpečných látek se loni ocitla chemička Deza ze svěřenského fondu založeného premiérem Andrejem Babišem (ANO). Firma bezprostředně poté uvedla, že zcela jistě není původcem úhynu ryb. Že by kyanidy pocházely od ní, odmítá dodnes. Komise mimo jiné upozornila ve zprávě na to, že z výusti z areálu Dezy vzorek nebyl v týdnu následujícím po havárii vůbec odebrán. Z výusti kanalizace Lhotka nad Bečvou, která je nejblíže místu hromadnému úhynu ryb, byl podle poslanců vzorek odebrán až tři dny po katastrofě, u společnosti Energoaqua den po havárii a následně v dalších dnech.
V den havárie v neděli 20. září 2020 podle sněmovní komise pochybil mimo jiné pracovník Oblastního inspektorátu (OI) ČIŽP Brno, který dostal informace od pracovníka vodoprávního úřadu a inspektora OI ČIŽP Olomouc, nevyjel však na místo a situaci konzultoval telefonicky. Měl přitom podle komise informace, že jde o havárii většího rozsahu s úhynem ryb a že pravděpodobný původce znečištění je v jeho místní příslušnosti. Podle ředitele Odboru technické ochrany životního prostředí a integrované prevence ČIŽP Lukáše Kůse by ale přítomnost zástupce brněnského inspektorátu průběh vyšetřování havárie výrazně neposunula. Na dnešní tiskové konferenci poznamenal, že u řady havárií není přítomnost inspektora ostatními složkami vyžadována vůbec. Vodoprávní úřady, hasiči či policie často situaci zvládnou sami. Pokud vyhodnotí, že je potřeba oslovit ČIŽP, tak tak učiní, a inspektor buď poskytuje informace na dálku, nebo v případě vyžádání si jeho účasti dorazí, uvedl Kůs.
Podle komise, vzhledem k tomu, že byly zasaženy dva správní obvody obcí s rozšířenou působností, měly jejich vodoprávní úřady informovat krajský úřad. Ten ale dostal podle zdrojů poslanců informace až den po havárii. Odběr vzorků nebyl podle komise dostatečně koordinován. V den havárie byl odebrán pouze jeden v oblasti nad místem pozorování prvních příznaků otravy ryb, avšak ne z potenciálně rizikových výustí. Vzorky měly být podle komise zajištěny maximálně do hodiny od příjezdu na místo, a to nejen po proudu řeky, ale i výše po toku z vyústění, která do Bečvy vedou. To se však stalo až následující den, a to jen z některých vyústění.
Kůs dnes uvedl, že inspektoři se v případě odběru vzorků rozhodovali na základě dlouholetých zkušeností s jednotlivými provozy. Vzorků podle Kůse už v první den havárie bylo odebráno více, ale níže po toku, nad oblastí úhynu ryb pouze jeden. Podle něj šlo o instrukci vodoprávního úřadu. V danou chvíli bylo nutné zjistit, jaká je kontaminující látka v toku, poznamenal Kůs.
Jako problematické se ukázalo i bezprostřední vyhodnocení vzorků, míní poslanci. Byla podle nich možnost vzorky analyzovat v řádu hodin v laboratořích Povodí Moravy, zpracovávaly se ale až ve středu v laboratořích Vodovodů a kanalizací. Komise to považuje za selhání organizace práce ČIŽP a vodoprávního úřadu.
ČIŽP v prohlášení pro ČTK uvedla, že zprávu bere jako výplod politiků, kteří si potřebují nasbírat před volbami body, nikoliv jako odbornou analýzu. Ve zprávě je podle inspekce bez důkazů poukazováno na údajná selhání ČIŽP, přestože vyšetřování v souladu s vodním zákonem vede vodoprávní úřad. ČIŽP byla požádána o součinnost až v dalších dnech po havárii, na místě vykonávali inspektoři zadání na základě pokynů vodoprávního úřadu, který prověřování řídil, uvedl mluvčí inspekce Jiří Ovečka.
Podle komise také dřívější výroky Klicpery, který zpracovával znalecký posudek, byly způsobilé ohrozit výsledek trestního řízení. Komise se proto rozhodla podat podnět pro výkon dohledu nad znalcem kvůli podezření ze spáchání přestupku. Klicpera na začátku února v pořadu Reportéři ČT řekl, že otravu Bečvy nezpůsobila Deza. O několik dní dříve v on-line debatě expertů prohlásil, že viníka zářijové otravy už zná. Konkrétní ale nebyl. V květnu odmítl obsah posudku po jeho odevzdání policii pro ČTK komentovat, upozornil na to, že je vázán mlčenlivostí. Dnes Klicpera ČTK řekl, že jeho předchozími vyjádřeními ke kauze otravy řeky Bečvy se už ministerstvo spravedlnosti zabývá. "Já s tím samozřejmě nesouhlasím, protože jsem nepustil ven nic, co by předtím nebylo veřejně známo. Nevím, kdo to podal, to nechci rozebírat, ale podal jsem k tomu stanovisko, takže tím se může ministerstvo teď zabývat ještě jednou, nebo odpoví poslanecké komisi, že už se to šetřilo,“ řekl dnes ČTK Klicpera.
Sněmovní komise v závěrečné zprávě k Bečvě také doporučila zahájení celorepublikové inventarizace a digitalizace kanalizačních soustav, především těch s potenciálním rizikem vzniku ekologické havárie. Preciznější by měly být metodické pokyny a postupy v nich obsažené by měly jasně stanovené zodpovědné osoby trénovat. Pro obdobné havárie lze také doporučit případné zvážení vyhlášení krizového stavu, uvádí závěrečná zpráva.
Zdroj: https://www.ceskenoviny.cz/zpravy/snemovna-zverejni-zavery-komise-k-vysetrovani-otravy-becvy/2092067
Během vyšetřování ekologické katastrofy na řece Bečvě došlo na pochybení ze strany úřadů, míní vyšetřovací zpráva sněmovní komise. Viníka katastrofy neřešila, poukazuje však na řadu větších či menších pochybení a mezery v legislativě. Komise zkritizovala i postup při odběru a analýze vzorků vody a ryb bezprostředně po loňské havárii. Podle členů rybářského svazu zpráva potvrzuje jejich dlouhodobou kritiku ohledně nekoordinovanosti postupu úřadů
Poslanecká sněmovna v pondělí zveřejnila zprávu k ekologické katastrofě na Bečvě - tedy zjištění mimořádné komise poslanců k vyšetřování havárie, při které došlo k obrovskému úhynu ryb.
Otrava přesně před rokem poničila biotop na 40 kilometrech řeky. Mezi podezřelými z úniku nebezpečných látek do řeky Bečvy se loni po havárii ocitla chemička Deza ze svěřenského fondu založeného premiérem Andreje Babišem (ANO).
Ministr životního prostředí Richard Brabec (ANO) nejprve sliboval rychlé prošetření, jenže v případu došlo k řadě průtahů. Brabec se přitom ve Sněmovně dušoval, že není nic zametáno pod koberec.
Komise dnes mimo jiné upozornila ve zprávě na to, že z výusti z areálu Dezy vzorek nebyl v týdnu následujícím po havárii vůbec odebrán.
Firma Deza bezprostředně poté uvedla, že zcela jistě není původcem úhynu ryb, že by kyanidy pocházely od ní, odmítá dodnes.
Policie letos v létě obvinila z otravy řeky Bečvy společnost Energoaqua z Rožnova pod Radhoštěm na Vsetínsku a jejího jednatele Oldřicha Havelku, vinu popírají. Vyšetřování začalo v pátek přezkoumávat Krajské státní zastupitelství v Ostravě.
Babiš: Dopředu vědí, kdo za to může
Premiér Babiš tvrdil, že se komise snaží o viníkovi rozhodovat místo policie a státního zastupitelství. „Už dopředu vědí, kdo za to může,“ uvedl v pátek.
Jenže závěrečná zpráva tvrdí něco jiného. „Smyslem vyšetřovací komise není, nebylo a nebude nahradit práci Policie ČR, státního zastupitelství a soudu. Uplynulé dva měsíce činnosti komise ukázaly, že zde je roky stav, který nebyl doposud řešen, a nebylo na něj upozorňováno. A ani nyní po havárii, která se odehrála před rokem, nedošlo k žádným systémovým změnám, které by v budoucnu vedly k výraznému snížení rizika, předcházet podobným možným ekologickým haváriím,“ odmítla zpráva de facto Babišova slova. Znění zprávy Blesk Zprávy k dispozici.
Komise byla zřízena rozhodnutím Sněmovny z 11. dubna 2020, jenže i tady došlo k průtahům - a k volbě předsedkyně ve Sněmovně došlo až 8. července 2021. „Fakticky začala vyšetřovací komise pracovat bohužel až 30. července 2021,“ upozorňuje zpráva na krátký čas, který měli členové komise k dispozici.
Viníka neřešili
„Cílem činnosti vyšetřovací komise tak nebylo zjistit viníka ekologické katastrofy, ale zejména přezkoumat postup orgánů, které se šetřením katastrofy zabývaly a odhalit koncepční nedostatky v ochraně životního prostředí a v předcházení obdobným ekologickým katastrofám. Vyšetřovací komise se zaměřila zejména na postup jednotlivých orgánů bezprostředně po havárii,“ upozorňuje zpráva.
„Vyšetřovací komise konstatuje, že selhání spatřuje nejen v postupu příslušných orgánů (zejména ze strany ČIŽP), ale i v koordinaci odběru vzorků a jejich následné analýze, když nedošlo k dostatečnému odběru vzorků nad místem výskytu úhynu ryb a vůbec u vyústění do toku Bečvy,“ uvádí zpráva.
Další nejasnosti
Poslanci vedle toho v závěrečné zprávě také upozornili na to, že policie vypracovala zadání otázek pro znalecký posudek už v pátek 25. září 2020, přičemž první výsledky poukazující na možnou látku, jež mohla způsobit otravu, byly ve středu odpoledne.
Otázky podle komise jednoznačně směřují ke společnosti Energoaqua, přestože u mnoha dalších vyústění nebyly vzorky odebrány. To se snažila policie podle komise řešit až o dva měsíce později při pokusu v areálu Dezy.
Pochybil prý pracovník inspekce v den havárie
V den havárie podle komise mimo jiné pochybil pracovník Oblastního inspektorátu České inspekce životního prostředí (ČIŽP) Brno, který dostal informace od pracovníka vodoprávního úřadu a inspektora OI ČIŽP Olomouc, nevyjel však na místo havárie. Měl přitom podle komise informace, že jde o havárii většího rozsahu s úhynem ryb a že pravděpodobný původce znečištění je v jeho místní příslušnosti.
Zástupce OI ČIŽP Brno situaci konzultoval telefonicky. Také samotný odběr vzorků nebyl podle komise dostatečně koordinován. V den havárie byl odebrán pouze jeden, avšak ne z potenciálně rizikových výustí. „OI ČIZP Brno upozornilo pracovníka vodoprávního úřadu Valašské Meziříčí na blízkost společnosti DEZA, a.s. a že je potřeba odebrat vzorky od místních vyústění do řeky Bečva, ke kterému však nebylo přistoupeno. ČIŽP rovněž selhala v časném zahájení řízení podle zákona o ekologické újmě,“ tvrdí zpráva.
Mnoho nedostatků
Jako problematické se ukázalo i bezprostřední vyhodnocení vzorků, míní poslanci. Byla podle nich možnost vzorky analyzovat v řádu hodin v laboratořích Povodí Moravy, zpracovávaly se ale až ve středu v laboratořích Vodovodů a kanalizací. Komise to považuje za selhání organizace práce ČIŽP a vodoprávního úřadu.
„Ekologická havárie na řece Bečvě kromě samotných dopadů na řeku a celý ekosystém přinesla řadu vážných skutečností, které poukazují na mnoho podstatných nedostatků v činnosti dozorových orgánů, drobných či vážnějších pochybení až po zásadní nedostatky v současné legislativě,“ upozorňuje komise.
Brabec se čílí: Chtějí ovlivnit volby
Ministr životního prostředí Brabec na twitteru uvedl, že jde o „první sněmovní vyšetřovací komisi, která byla ustanovena k živému policejnímu spisu.“ Považuje to za důkaz toho, že jde o politické zadání se snahou ovlivnit říjnové sněmovní volby.
Podle Brabce zpráva „nepřináší žádná nová fakta, zato je poměrně tendenčně zpracována vůči roli ČIŽP.“
Také premiér Babiš minulý týden na setkání s občany na Šumpersku komisi kritizoval. „Všichni vědí, že tuto kauzu má opozice jako program,“ řekl dnes novinářům. „Pokud vím, tak policie obvinila viníka, státní zástupce zamítl stížnost a podá obžalobu. Nechápu, proč si někdo paralelně hraje na nějaký lidový soud,“ dodal.
Rybáři: Chaos a varovný prst
Podle policie, která se opírá i o posudek znalce Jiřího Klicpery, se kyanidy dostaly do řeky takzvaným rožnovským kanálem. Rybáři však poukazují na to, že první ryby začaly v řece hynout až po více než třech kilometrech od vyústění kanálu.
Právě chaotický postup při zjištění katastrofy byl terčem kritiky od prvopočátku i od rybářů. „To byla nekoordinovanost postupů, prvních 14 dní jsem to viděl v přímém přenosu, šlo to vidět v plné nahotě, to mi nemusí potvrzovat žádná komise,“ řekl dnes ČTK předseda Českého rybářského svazu na území Severní Moravy a Slezska Pavel Kocián.
„Legislativně a hlavně lidsky musí být naprosto jasné, kdo bude řídit tu havárii a kdo jak má postupovat. Tam nemůže převládat chaos, to musí být špičkový stroj, který musí šlapat jak hodinky, což pochopitelně nebylo. V té zprávě je to velice dobře postiženo. Lidé konečně vidí, že třeba oblastní pobočka ČIŽP Brno odmítla přijet a komunikovala jen telefonicky, což je úplně paradoxní,“ uvedl Stanislav Pernický, šéf hustopečských rybářů. „Pro mě je kauza Bečva velice vysoce zvednutý varovný prst. Myslím si, že snad by již orgány postupovaly jinak, ta koordinace by byla jiná a rybáři budou bráni konečně objektivně,“ pokračuje Pernický.
Rybáři se shodují i na nedůsledném odebírání vzorků na místě, které sněmovní komise ve své zprávě zmiňuje. „Dokážete si představit, že přijede inspektor, který nemá dostatek odběrových lahví, odjede a neodebere žádné vzorky a říká, že to měl udělat vodoprávní úřad nebo Povodí Moravy nebo hasiči. Z toho je patrno, že tam je neskutečný chaos,“ podotkl Pernický. Podle něj akutně scházejí vzorky z osudného dne 20.září, za diletantismus považuje i to, že v tento den nebyly odebrány vzorky od žádného z vyústění kanálu, včetně Dezy.
Podle Kociána bylo zajištění vzorků naprosto zásadní a to nejen pro vyřešení kauzy. „Je to to nejpodstatnější. Už z morálního hlediska je důležité, aby byl viník vždy nalezen, to je memento pro ty ostatní. Vzorky byly důležité také nejen pro zjištění pachatele, ale i k zjištění příčiny otravy. Začalo to v neděli 20. září a my jsme se dověděli výsledek až ve čtvrtek,“ doplnil Kocián.
Doporučili inventarizaci a digitalizaci výpustí či zvýšení pokut
Komise v závěrečné zprávě doporučila mj. zahájení celorepublikové inventarizace a digitalizace kanalizačních soustav, především těch s potenciálním rizikem vzniku ekologické havári. K chybám při odběrech kontaminované vody podle zjištění poslanců vedla skutečnost, že neexistuje jasná elektronická evidence kanalizací, především těch kolaudovaných v minulém století.
Preciznější by měly být metodické pokyny a postupy v nich obsažené by měly jasně stanovené zodpovědné osoby trénovat. Pro obdobné havárie lze také doporučit případné zvážení vyhlášení krizového stavu, uvádí závěrečná zpráva.
Na vybraných místech řek doporučila komise nainstalovat jednoduchá monitorovací zařízení, která by snímala změny kyselosti vod a eletrovodivost, tyto údaje by se trvale archivovaly.
Nový seznam zdrojů znečištění pro případ havárie
Vodoprávní úřady by měly mít podle komise pro efektivní šetření havárií na vodních tocích v prvních dnech havárie vypracovaný seznam zdrojů znečištění a způsob vnosu do vodních toků, které spadají do jejich příslušnosti. Seznam by měl zahrnovat odtoky z průmyslových čistíren odpadních vod, výtoky z kanalizace, odpady z velkochovů zvířat, jatečního hospodářství, přepady z dešťových zdrží, odtoky z dešťových zdrží, splachy z komunikací, zemědělské znečištění, průsaky z úložiště hnoje, včetně skládek, znečištění z přítoků, kalová pole, odtoky splaškových vod z rekreačních aktivit, lodní dopravy a vodních sportů, hausbóty, vypočítává dokument.
Poslanci také konstatovali nedostatečné metodické pokyny pro ČIŽP, podniky povodí a hasiče. „Pro ropné či jiné senzoricky pozorovatelné látky se postupy trénují, pro tuto, která se odehrála na řece Bečvě bohužel nikoliv. Chybí také řešení postupů, když se taková havárie stane na hranici obvodu obce s rozšířenou působností a na hranici dvou krajů. I toto je nutné ošetřit lépe legislativně a metodicky,“ uvádí.
Povolení nakládání s vodami a integrovaná povolení musejí být podle zprávy lépe koordinována mezi krajskými úřady, vodoprávními úřady obcí s rozšířenou působností a podobně. Inspektoři by také měli lépe pracovat s analýzou rizika. Jasně by měly být určeny zodpovědné osoby, a to i pro havárie, které přesahují území jedné obce s rozšířenou působností či kraje.
V případě legislativních opatření komise uvítala snahu o přípravu novely vodního zákona, která by řešila zjištěné nedostatky. Přesně specifikovaná by v něm měla být havárie mimořádného rozsahu. Zákon by měl podle poslanců také stanovit vyšší sankce za neohlášení havárie nebo nečinnost při havárii. Potřeba je podle nich jasně stanovit, že náklady na zneškodňování havárie i nápravná opatření je povinen uhradit původce havárie. V této souvislosti upozornili na v praxi neuplatňované uložení nápravných opatření podle zákona o ekologické újmě.
Zdroj: https://www.blesk.cz/clanek/zpravy-politika/690621/odtajneno-otrava-becvy-zprava-komise-ukazala-na-pochybeni-pri-odberu-vzorku.html
Sněmovní komise k ekologické katastrofě na řece Bečvě zkritizovala postup při odběru i analýze vzorků vody a ryb bezprostředně po loňské havárii. Podle poslanců nedostatečně koordinovaly kroky vodoprávní úřad Valašského Meziříčí a Česká inspekce životního prostředí (ČIŽP).
Členové komise to uvedli v závěrečné zprávě, kterou má ČTK k dispozici. Otrava přesně před rokem poničila biotop na 40 kilometrech řeky.
V den havárie podle komise mimo jiné pochybil pracovník Oblastního inspektorátu (OI) ČIŽP Brno, který dostal informace od pracovníka vodoprávního úřadu a inspektora OI ČIŽP Olomouc, nevyjel však na místo havárie.
Měl přitom podle komise informace, že jde o havárii většího rozsahu s úhynem ryb a že pravděpodobný původce znečištění je v jeho místní příslušnosti. Zástupce OI ČIŽP Brno situaci konzultoval telefonicky.
Také samotný odběr vzorků nebyl podle komise dostatečně koordinován. V den havárie byl odebrán pouze jeden, avšak ne z potenciálně rizikových výustí. Jako problematické se ukázalo i bezprostřední vyhodnocení vzorků, míní poslanci.
Mimo to komise doporučila inventarizaci a digitalizaci kanalizačních systémů, zvýšení pokut či preciznější metodické pokyny.
Zdroj: https://www.novinky.cz/domaci/clanek/urady-pri-reseni-katastrofy-na-becve-chybovaly-mini-vysetrovaci-komise-40372567
Je to rok od chvíle, co poničila otrava biotop na 40 kilometrech řeky Bečvy. Mimořádná komise poslanců začala událost vyšetřovat a v pondělí představila své závěry. Jaké jsou?
Hostem Ptám se já je zpravodaj závěrečné zprávy vyšetřovací komise k Bečvě poslanec Petr Gazdík (STAN).
Přesně rok po velké ekologické havárii, která zasáhla řeku Bečvu, zveřejňuje sněmovní vyšetřovací komise shrnutí svého několikaměsíčního pátrání. Ze závěrečné zprávy vyplývá, že dosavadní šetření kauzy doprovází několik závažných pochybení. „Je to fatální šlendrián, tak fatální, že by se dalo říct, že by to mohl být i záměr,“ popsal závěry komise Gazdík.
Podle Gazdíka je chyb rovnou několik – oznámení času nehody se liší mezi městským úřadem ve Valašském Meziříčí a údaji policie. Starosta obce následně pochybil tím, že nesvolal krizový štáb a neoznámil stav nebezpečí. A podle zprávy chybí i potřebné vzorky z okolí firmy Deza patřící do svěřenského fondu předsedy vlády, která se objevila mezi podezřelými. Policie zatím vyšetřuje společnost Energoaqua, která svou vinu popírá a žádá Krajské státní zastupitelství v Ostravě o přezkum.
I Gazdíka překvapuje, že se policie vydala pouze jednou vyšetřovací cestou: „Jako starosta obce a správce kanalizace jsem musel řešit každou výusť – odkud a kam vede – a podávat pravidelná měření. Pod chemičkou, jako je Deza, která pracuje s takovými jedy, je asi šest dalších výustí, u kterých nikdo neví, co tam teče a kam. Jsou tam výustě, které byly po té havárii úplně vybělené od nějaké chemické látky. Z areálu Dezy jít můžou, ale bohužel policie touto cestou zatím vůbec nešla,“ vysvětlil Gazdík.
Pro přijetí dokumentu hlasovala vyšetřovací komise skoro jednomyslně a vzápětí požádala předsedu dolní komory Radka Vondráčka (ANO) o svolání mimořádné schůze. Proti se ozval premiér Andrej Babiš, který poslance obvinil, že chtějí rozhodovat místo orgánů činných v trestním řízení.
„Když mám ve svěřenském fondu fabriku a jsem premiér a stane se taková katastrofa, tak se od začátku snažím otevřít všechny dveře a okna a ukázat: U nás to být nemohlo,“ brání se slovům premiéra Gazdík.
Absence odebraných vzorků z klíčových výustí, které by vedly k rychlému odhalení viníka, ale také malý počet inspektorů v terénu. Šetření největší ekologické havárie na řece Bečvě, od níž v pondělí 20. září uplynul rok, provázela podle sněmovní vyšetřovací komise řada pochybení. I díky nim zůstane možná viník nepotrestán - chybějí totiž potřebné důkazy.
Vyšetřovací komise k ekologické katastrofě na řece Bečvě zveřejnila svou závěrečnou zprávu přesně v den výročí události, která otřásla nejen rybáři a ekology, ale i širokou veřejností. Do řeky Bečvy unikly v neděli 20. září 2020 z dosud neznámého zdroje jedovaté kyanidy, které zahubily desítky tun ryb na čtyřicet kilometrů dlouhém úseku od Valašského Meziříčí až po Přerov.
Podle závěrů komise pochybili konkrétní pracovníci České inspekce životního prostředí (ČIŽP), kteří měli reagovat pružněji.
„Zástupce brněnského inspektorátu, který vykonával havarijní službu, se na místo nedostavil a neinformoval ani ředitele OI ČIŽP, i když to ukládá služební předpis. Důsledkem absence pracovníků OI ČIŽP v Brně bylo, že v rámci dvou správních obvodů, ve kterých došlo k rozsáhlé škodě na životním prostředí, působil v první den pouze jeden inspektor,“ píše se ve zprávě.
Z materiálů není patrné, zda byla požádána o součinnost pobočka inspekce ve Zlíně.
„Inspektor OI ČIŽP v Olomouci v den havárie nepostupoval směrem k potenciálním místům zdroje otravy. Dílčí pochybení shledává vyšetřovací komise i v postupu pracovníka vodoprávního úřadu ve Valašském Meziříčí, který měl trvat na osobní přítomnosti pracovníka OI ČIŽP v Brně. V součinnosti s ním a pracovníky chemické laboratoře ve Frenštátě pod Radhoštěm měly být provedeny odběry vzorků z výústí v blízkém okolí místa havárie,“ dodává zpráva.
Odběry nebyly řízeny
Chaotické bylo v neděli 20. září loňského roku také rozhodování ohledně odběru vzorků vody a zajištění vzorků ryb.
„V den havárie byl hasiči odebrán pouze jeden vzorek v oblasti nad místem pozorování prvních příznaků otravy ryb. Následujícího dne byly odebrány čtyři vzorky, další den žádný,“ shrnuje komise.
Odběry vzorků nebyly koordinovaně řízeny. Vyšetřovací komise také zjistila, že došlo ke znehodnocení několika vzorků odebraných rybáři v Hustopečích nad Bečvou.
V den havárie nebyly odebrány vzorky ze žádné potenciálně rizikové vyústi. Byl sice kontaktován dispečer společnosti DEZA, která má vyúsť přibližně 1,6 kilometru nad bodem poprvé zjištěného nestandardního chování ryb, k fyzické kontrole ale došlo až v pondělí 21. září 2020.
Vzorek zde odebrán nebyl, a to ani v dalších dnech. Z vyústi kanalizace Lhotka nad Bečvou, která je nejblíže místu hromadnému úhynu ryb, byl odebrán pouze jediný vzorek, a to až 23. září 2020 odpoledne.
Rovněž u společnosti Energoaqua, jejíž vyústění se nachází přibližně tři kilometry nad bodem prvního nálezu mrtvých ryb, došlo k odebrání vzorků, nicméně až den po havárii a v dalších dnech.
„Komise se rozhodla do závěrečné zprávy nezahrnout prošetření postupu orgánů činných v trestním řízení, neboť by mohla ovlivnit jeho výsledky vzhledem k tomu, že prozatím nebyla podána obžaloba,“ doplňuje zpráva.
Z areálu DEZY šla inspekce bez vzorku
Komise ale konstatovala, že ve středu odpoledne, tedy 23. září 2020, byly k dispozici první výsledky poukazující na možnou látku, která mohla způsobit otravu ryb, a už v pátek policie vypracovala zadání otázky pro znalecký posudek a zadala jej.
„Tyto otázky jednoznačně zadání posudku směřují ke společnosti Energoaqua, a to v situaci, kdy od mostu v Choryni výše po toku řeky Bečvy je mnoho dalších vyústění, včetně z areálu společnosti DEZA, kde nebyly vzorky odebrány, a tedy před zadáním znaleckého posudku nedošlo k laboratorně podloženému důkazu, koho je možné na základě analýz vyloučit z okruhu možných podezřelých. Toto se snažila policie řešit až o dva měsíce později při pokusu v areálu společnosti DEZA v rámci zpracování znaleckého posudku soudního znalce. To považuje vyšetřovací komise za nepřijatelný postup,“ konstatuje zpráva.
Z výpovědí svědků je zřejmé, že v areálu společnosti DEZA nebyl odebrán žádný vzorek při kontrole České inspekce životního prostředí, která se uskutečnila v následujících dnech po havárii.
„Kontrola se spokojila pouze se senzorickým hodnocením lagun, ale žádné vlastní vzorky neodebrala ani z lagun, ani z vyústě kanalizační soustavy,“ uvádí zpráva.
Ocenili rybáře a dobrovolníky
Vyšetřovací komise naopak ocenila činnost rybářů a dobrovolníků bezprostředně po havárii.
„Posuzovali jsme i to, jak byl nastavený systém před havárií. Třicet let se systém tvářil, že je všechno v pořádku. Když přišla havárie, najednou jsme byli postaveni před to, kde se stala chyba,“ zhodnotil jeden z členů komise Marian Jurečka (KDU-ČSL).
Podle něj poslanci navrhují i legislativní změny - například novelu vodního či stavebního zákona.
„Důležité je také vymezit metodický postup, kdo v takových klíčových okamžicích jedná - kdo je zodpovědná koordinační osoba,“ řekl.
Inspekce pochybení odmítá
Česká inspekce životního prostředí nepřipouští, že by při šetření ekologické havárie na řece Bečvě pochybila.
„Zprávu sněmovní komise bereme jako výplod politiků, kteří si potřebují nasbírat před volbami body, nikoliv jako odbornou analýzu. Je nutné si uvědomit, že policie někoho obvinila, a to bezpochyby na základě důkazů, které nemá k dispozici ani komise, ani média, ani veřejnost,“ uvedl mluvčí ČIŽP Jiří Ovečka.
Důkazy, jak dodal, nespočívají jen v desítkách odebraných vzorků, ale i dalších operativních zjištěních policie.
„Navíc i státní zástupce odmítl žádost obviněných o zastavení trestního stíhání, což něco dokazuje. Třebaže ve vlastní zprávě je několikrát zdůrazněno, že vyšetřování v souladu s vodním zákonem vede vodoprávní úřad, je v závěrech naprosto bez důkazů poukazováno na údajná selhání České inspekce životního prostředí,“ řekl.
ČIŽP byla požádána o součinnost až v průběhu dalších dnů po 20. září a na místě vykonávali inspektoři zadání na základě pokynů vodoprávního úřadu, který šetření řídil.
„Údajná pochybení inspekce - účast inspektora z brněnského inspektorátu, údajně klíčové vzorky od rybářů, nedostatečný odběr vzorků - se dají jednoduše vyvrátit věcnými důkazy,“ uzavřel mluvčí Jiří Ovečka.
Předplaťte si Deník.cz a čtěte vše bez omezení. Navíc získáte zdarma unikátní
e-knihu Hobby s dětmi, plnou rad a tipů, jak kvalitně trávit čas se svými dětmi.
Zdroj: https://prerovsky.denik.cz/zpravy_region/becva-otrava-vysetrovaci-komise-inspekce-zivotniho-prostredi-2021.html
Toto krátké zamýšlení navazuje na článek Proč je třeba nařídit nové vyšetřování otravy Bečvy?, ve kterém jsme si ukázali, že oficiální verze otravy Bečvy skrz tzv. rožnovskou výpust (ve zmíněném článku je značena písmenem R) je krajně nepravděpodobná, poněvadž pokus Jakuba Hrušky měl z důvodů vyložených v tomto článku vyšší validitu než experiment Jiřího Klicpery s fluoresceinem.
Není zkrátka možné, aby vzdálenost mísící zóny výpusti R v Bečvě dosahovala až k místu prvních otrav (M) vzdáleném od R 3,5 km, přes řadu jezů a peřejí navíc. </p><p>
Z tohoto zjištění logicky plynou následující důsledky:</p><p>
1.<br>
Vzhledem k tomu, že jediný velký průmyslový podnik nalézající se v okolí M je DEZA, nelze žádným rozumným způsobem uniknout závěru, že původcem loňské
otravy musela být právě tato chemička; možnost tak masivní otravy z několika dalších bezvýznamných výpustí je prakticky iluzorní. Nic na tom nemění ani fakt, že si
DEZA objednala zhotovení nákladného posudku, který jí měl zprostit jakéhokoliv podezření. Ba právě naopak; právě úpornost tohoto úsilí je už sama o sobě velmi
nápadná, neboť "ti kteří sami sebe obhajují nepřesvědčují..." Tato starověká moudrost má nadčasovou platnost. Navíc víme o zatajované havárii, která v Deze
nastala ráno před katastrofou v řece..
</p><p>
2.<br>
Pokud však viníkem otravy Bečvy byla DEZA, dosavadní vyšetřování postavené na kontaminaci Bečvy z R je od samého počátku postaveno na omylu.
Přicházely by pak v uvahu tyto možnosti:</p><p>
A. Všechny instituce, které se podílely na dosavadním vyšetřování (ČIŽP, MŽP, Policie ČR,..) jsou tedy naprosto zarážejícím způsobem neschopné a jejich
vedení by měla být odvolána. Nebyly včas nabrány vzorky vody u klíčových výpustí a nejpravděpodobnější možný původce otravy nebyl vůbec kontrolován;
chemičku inspektoři poctili návštěvou až 50 dní po havárii (!) Důvodu této neuvěřitelné nedbalosti se vůbec nelze dopátrat..</p><p>
B. Nešlo o nedbalost či neschopnost, nýbrž o cílené zmanipulování celého vyšetřování. Na tuto eventualitu ukazují četné indicie, prohlášením ministra
životního prostedí, který předem vyloučil chemičku z okruhu možných pachatelů, počínaje, přes vylití vzorků kontaminované vody, které rybáři předali
činovníkům z ČIŽP a četné další naprosto nepochopitelné počiny úřadů pověřených vyšetřováním. Vzpomeňme například na vyšetřování zaměstnanců
chemičky za účelem zjištění, kteří z nich poskytnuli deníku Referendum informace o havárii v jejím provozu těsně před otravou.</p><p>
Ač je to k nevíře, pravděpodobnější se jeví alternativa B. Taková míra nekompetence vyšetřovatelů, jíž jsme byly dosud svědkem, prostě není možná.
Dále: Jak je známo DEZA je součástí holdingu Agrofert, který se momentálně nalézá ve "svěřeneckých fondech" pana premiéra, který projevil značnou nelibost
poté co vyšla najevo zjištění deníku Referendum o chemičce DEZA v souvislosti s otravou Bečvy. Dokonce neváhal označit tento nezávislý list za "novinářskou
žumpu", čímž vyšla najevo jeho osobní zainteresovanost na konečném výsledku vyšetřování. </p><p>
Pokud by tedy byly důvody pro zahájení nového vyšetřování otravy Bečvy shledány za relevantní, znamenalo by to zároveň přiznání, že vyšetřovatelé otravy jsou
podjatí a že pracují dle předem připraveného zadání, které má vyvinit chemičku DEZA. Se všemi drtivými důsledky toho plynoucími, včetně následného poklesu
šance hnutí ANO vyhrát podzimní volby. </p><p>
Vzhledem k tomu, že nikdo dobrovolně a rád nepáchá politickou sebevraždu, lze tudíž očekávat že úřady pověřené vyšetřováním otravy Bečvy dále budou trvat na
verzi otravy skrze výpust R Nic jiného jim totiž nezbývá... </p><p>
Experiment Jakuba Hrušky nebude uznán za platný; koneckonců on není akreditovaným znalcem pověřeným vyšetřovat podobné kauzy jako byla otrava Bečvy..
</p><p>
Co říct na závěr?
</p><p>
Mám z toho všeho pocit, jako bychom se vraceli před listopad 1989, kdy všechny složky moci, (exekutivní, soudní a zákonodárná), byly pevně v rukou jedné politické
strany.
</p><p>
Na rozdíl od této doby máme však zakotven institut svobodných voleb a máme možnost něco na podzim změnit a snad docílit i toho, aby celá ta ostudná
záležitost s Bečvou byla jednou spravedlivě dotažena do konce.</p><p>
Zdroj: https://ekolist.cz/cz/publicistika/nazory-a-komentare/petr-vareka-proc-nove-vysetrovani-otravy-becvy-nejspis-nebude-narizeno
Kde se stala chyba? Odpověď na tuto otázku hledali v neděli odpoledne účastníci panelové diskuze v amfiteátru v parku u zámku Kinských ve Valašském Meziříčí. Byla součástí programu prvního ročníku dvoudenního Envirofestu Bečva, který se konal téměř přesně po roce od vážné ekologické havárie na Bečvě z 20. září 2020. Řeku ve Valašském Meziříčí tehdy otrávily kyanidy a zapříčinily úhyn více než 40 tun ryb na asi 40 kilometrech toku až po Přerov.
„Příroda se vzpamatovává. Trvá jí to, ale vzpamatovává se,“ uvedl nedělní diskuzi Jan Husák, hlavní organizátor Envirofestu. Vleče se však také hledání viníka ekologické katastrofy a podle Husáka zůstává řada nezodpovězených otázek.
„Kauza zanechala v mnohých z nás hlubokou jizvu. A také smutek z toho, že úřady, které by měly konat důvěryhodně a profesionálně, tak nekonají. Zejména Česká inspekce životního prostředí. Důvěru nebudí ani postup policie, úlety soudního znalce (Jiřího) Klicpery nebo mlžení ze strany ministra (životního prostředí Richarda) Brabce,“ řekl Husák.
Jeho hosty v diskuzi byli meziříčská místostarostka Zdislava Odstrčilová (KDU-ČSL), náměstkyně hejtmana Zlínského kraje pro životní prostředí Hana Ančincová (Piráti), poslanec a člen parlamentní vyšetřovací komise ke kauze Bečva František Elfmark (Piráti), místopředsedkyně Senátu ČR Jitka Seitlová (KDU-ČSL) a předseda Místní organizace Českého rybářského svazu Hustopeče nad Bečvou Stanislav Pernický, který si za práci na objasnění otravy řeky Bečvy vysloužil Cenu Josefa Vavrouška za výjimečný ekologický počin.
Přímo zúčastnit se nemohl profesor Ivan Holoubek z brněnské Masarykovy univerzity, který pro Českou inspekci životního prostředí vyhodnocoval výsledky 134 odebraných vzorků z Bečvy. Jeho názor tak zazněl alespoň formou audiovzkazu.
Odpovědí na úvodní otázku – kde se v souvislosti s havárií na Bečvě stala chyba – našli přítomní hned několik. Podle profesora Holoubka především nebyly v neděli 20. září 2020 bezprostředně po zjištění havárie odebrány povrchové vzorky z vypouštěných odpadních vod mezi silničním mostem u obce Choryně, kde byl úhyn ryb pozorován, a silničním mostem do meziříčské městské části Juřinka.
„Tedy z úseku řeky, kde lze očekávat průmyslové zdroje a možné zdroje kontaminace. Díky tomu neexistují žádné přímé důkazy o možném viníkovi této havárie,“ vzkázal Ivan Holoubek. Dodal, že za celou dobu nebyl také odebrán jediný vzorek přímo z výpusti firmy DEZA ve Valašském Meziříčí.
Podle místostarostky Meziříčí Zdislavy Odstrčilové bylo mimo jiné chybou, že nebyl svolán krizový štáb, a proto vznikly zmatky, kdo má vlastně havárii bezprostředně řešit.
„Další velký problém je střet zájmů našeho premiéra (Andreje Babiše). Jestliže je majitelem jedné z firem, kde tato firma může být podezřelou, je otázka, jak se chovají orgány, které by to měly řešit. Jestli tam náhodou nefunguje autocenzura,“ zmínila Odstrčilová.
František Elfmark připomněl, že právě uplynulý pátek parlamentní komise dokončila zprávu k vyšetřování kauzy Bečva. „Měli jsme na prošetření dva měsíce. Pozvali jsme si jedenáct hostů a prošli stovky dokumentů. Můj závěr je, že chyba byla jednoznačně v tom, že jsme 20. 9. neodebrali vzorky tam, kde jsme je odebrat měli,“ řekl Elfmark. Kritizoval také postup České inspekce životního prostředí.
Postup inspekce se nelíbil také Stanislavu Pernickému, podle něhož je však prvotní a zcela zásadní chyba v tom, že si vůbec někdo dovolí jedovaté látky do řeky vypustit.
Nedělní panelová diskuze byla jen jedním z mnoha bodů programu prvního ročníku Envirofestu. Uskutečnila se celá řada dalších besed s odborníky, politiky a dalšími osobnostmi. Nechyběl bohatý hudební program, v němž mimo jiné vystoupili Tomáš Kočko či Tomáš Klus.
Zdroj: https://zlinsky.denik.cz/zpravy_region/chyby-v-kauze-becva-spatny-odber-vzorku-i-stret-zajmu-premiera.html
Vědci volají po dalším experimentu, který definitivně určí, zda se kyanidy mohly ve vodě rozptýlit až po třech kilometrech. Vyšetřování se dál protahuje.
Největší ekologickou havárii poslední dekády, od níž v pondělí uplyne rok, stále provází řada otazníků. Další dohady přinesly dva pokusy přímo v Bečvě. Měly ukázat, kdy a jak se jedovaté kyanidy v toku rozptýlily a začaly zabíjet ryby. Závěry soudního znalce Jiřího Klicpery na straně jedné a skupiny chemiků či rybářů na straně druhé jsou protichůdné.
Toxikologové či hydrochemici, kteří zpochybňují dosavadní policejní verzi, proto volají po novém pokusu. „Něco takového chystáme. Konkrétní termín zatím není domluvený. Musí se také čekat na to, aby průtok byl podobný podmínkám z toho 20. září. Bylo by to každopádně užitečné. Jestli se pokus podaří, zatím netuším,“ uvedl pro Seznam Zprávy toxikolog Ivan Holoubek. Šéf Přírodovědného centra Recetox Masarykovy univerzity už dřív kritizoval postup vyšetřujících úřadů při odběru vzorků.
Podle policie loni v září vytekly kyanidy do Bečvy z průmyslového areálu v Rožnově pod Radhoštěm. Obvinila společnost Energoaqua a jejího jednatele Oldřicha Havelku. Potrubí do řeky ústí tři a půl kilometru nad místem, kde začaly hynout první ryby. Soudní znalec Jiří Klicpera pokusem s fluoresceinem policejní verzi dokládá. Jedy se podle něj plně smísily s vodou až se značným odstupem.
Rybáři a značná část expertů to zpochybňuje. Červencový pokus hydrochemika Jakuba Hrušky a rybáře Stanislava Pernického ukázal, že se jedy plně vmísily do vody hned za prvním splavem, přibližně po osmi stech metrech od juřinské výpusti. K experimentu použili roztok kuchyňské soli a zkoumali, jak se na základě toho změní vodivost ve vodě. Podle expertů je to běžná metoda pro zjištění mísící zóny.
Autoři si pokusy vzájemně zpochybňují. Také Hruška by proto nový experiment uvítal. „I v debatách se znalcem Klicperou jsem to navrhoval. Pojďme udělat kombinovaný pokus: fluorescein, další rozpuštěné chemikálie, masivní odběr vzorků. Nemusím se toho účastnit ani já, ani Klicpera,“ řekl Hruška. Vědec je členem TOP 09, v letošních volbách nekandiduje. Pokus dělal ve vlastním volnu.
Vědci navrhují přizvat veřejné instituce, hovoří o vysokých školách či Výzkumném ústavu vodohospodářském, který má s problematikou největší zkušenosti. „Pokud budeme požádáni Policií ČR, která provádí oficiální vyšetřování, či příslušným soudem, tak měření i posudek rádi provedeme. Vybavení jak technické, tak i odborné máme,“ uvedl ředitel Tomáš Urban pro Seznam Zprávy.
Dva pokusy v Bečvě
Soudní znalec Jiří Klicpera loni v půli listopadu se vsetínskými kriminalisty provedl vyšetřovací pokus. Pomocí netoxického zelenožlutého fluoresceinu zjišťovali, jak se neznámá látka smísí s tokem řeky. Fluorescein je syntetická organická látka. Z výsledku podle soudního znalce vyplývá, že se jedy do řeky mohly plně vmísit až po 3,5 kilometrech od výpusti.
Vědci s rybáři se v červenci novým experimentem snažili prokázat, jak rychle se látka smísí s vodou. K pokusu použili neškodný chlorid sodný, tedy kuchyňskou sůl. Solanka se ve vodě chová velmi podobně jako kyanidy, zkoumali, jak se změní vodivost. Podle expertů je to běžná metoda pro zjištění mísící zóny. Autoři pokusu vylili sůl u juřinské výpusti ve Valašském Meziříčí. Solný roztok se při experimentu v celé šíři řeky rozptýlil po osmi stech metrech.
Zda se k justici dostanou další vědecké podklady, rozhodnou státní zastupitelství či soudy. „Pochopitelně budu chtít rozšířit znalecké posudky,“ uvedl pro Seznam Zprávy vsetínský státní zástupce Petr Bareš.
Jestli dá prostor novému experimentu pro podložení dalšího znaleckého posudku, spekulovat nechtěl. „To je nad rámec tohoto hovoru. Budeme prověřovat obhajobu obviněných všemi dostupnými prostředky,“ sdělil.
Bareš už dříve uvedl, že chce dokončit obžalobu do konce roku. Jenže to se nejspíš nepovede. Jak zjistil server iRozhlas.cz, vyšetřování ekologické havárie přezkoumá Krajské státní zastupitelství v Ostravě. Požádala o to obhajoba společnosti Energoaqua. Stížnost už avizoval i obviněný jednatel firmy Oldřich Havelka. „Podnikneme další právní kroky,“ sliboval.
Bareš předtím zamítl stížnost obviněných proti usnesení o zahájení trestního stíhání jako nedůvodnou. Jeho nadřízení teď prověří, na jakých podkladech byli firma Energoaqua a její jednatel obvinění. Mohli by k tomu vyžadovat právě další posudky.
Vyšetřování se tak podle serveru až o dva měsíce zpozdí. „V rámci dohledové prověrky přezkoumáváme postup státního zástupce. Kolega si teď vyžádá spis,“ řekl serveru šéf olomoucké pobočky Krajského státního zastupitelství v Ostravě Vít Kasík. Čas na rozhodnutí, zda podřízení během vyšetřování pochybili, či nikoli, bude mít olomoucká pobočka do poloviny listopadu.
Firma a jednatel jsou obvinění z poškození a ohrožení životního prostředí a neoprávněného nakládání s chráněnými volně žijícími živočichy a planě rostoucími rostlinami. Havelkovi hrozí až pětiletý trest odnětí svobody, firmě Energoaqua zákaz činnosti a peněžitý trest.
Veřejné instituce řeší i červencový pokus vědců se solankou. Úřady se přitom neshodnou, zda aktéři porušili zákon.
Co se stalo na Bečvě
Závažná ekologická havárie, kterou podle České inspekce životního prostředí způsobily kyanidy, postihla řeku loni 20. září v úseku pod Valašským Meziříčím na Vsetínsku až po Přerov. Jedovaté látky do vody unikly 20. září, podle odborníků poškodily celý vodní biotop a podmínky pro všechny na vodu vázané organismy asi na 40 kilometrech toku. Do kafilerie odvezli rybáři přes 40 tun ryb.
Experimentem se po anonymním oznámení zabývala Česká inspekce životního prostředí. Mluvčí inspekce Jiří Ovečka uvedl, že podle vodního zákona je roztok chloridu sodného látkou závadnou vodám. „Použití závadných látek v toku je možné pouze pro účely, které zákon přesně definuje a vždy je k aplikaci do vod nutné vodoprávní povolení. Zákon neurčuje minimální množství závadné látky, tedy povinnost aplikovat závadnou látku do toku pouze s povolením vodoprávního úřadu se vztahuje na jakékoliv množství závadné látky,“ sdělil.
Zástupci místní rybářské organizace Hustopečí nad Bečvou kvůli tomu na inspekci vypovídali v pátek. „Předali jsme několik dokumentů, ze kterých jasně vyplývá, že množství použitého chloridu sodného nemohlo jakkoliv ohrozit či poškodit kvalitu vody, fauny a flóry ve vodě žijící. ČIŽP jsme předali také stanovisko krajského úřadu, který neshledal v množství použitého chloridu sodného závadnou látku, kvůli které by bylo nutné zahajovat správní řízení,“ řekl právní zástupce organizace Radim Kubica. Inspektorům předali zástupci rybářů například závěry odborníků z Masarykovy univerzity i samotné výsledky pokusu.
Inspekce podle Kubici po pátečním jednání oznámila, že zastavuje řízení vůči hustopečskému rybářskému svazu a předává podnět k prošetření krajskému úřadu vůči fyzickým osobám, které se pokusu se solankou účastnily. Mluvčí inspekce Ovečka nechtěl jednání komentovat. „Nebudeme komentovat žádné jednání s žádným účastníkem šetření v jeho průběhu,“ řekl.
Aktéři se tak nejspíš jakémukoli trestu vyhnou.
Krajský úřad už totiž ve stanovisku uvedl, že sůl vodní prostředí poničit nemohla. Podle odboru životního prostředí a zemědělství Zlínského kraje pokus proti zákonu nešel. Autoři použili dvacet kilogramů soli při průtoku 3,1 metru krychlových za sekundu, který byl podobný jako v době havárie. „Chlorid sodný – sůl – není klasifikován jako nebezpečný. Z pohledu ochrany vod se jedná o látku závadnou pouze v případě vniknutí většího množství do vody, tedy záleží na aplikovaném množství, popřípadě koncentraci a jeho vlivu na vodní prostředí. Dle krajského úřadu tedy není pro tuto řešenou kauzu v souladu s bezpečnostním listem chlorid sodný závadnou látkou,“ uvedl odbor.
Rok po ekologické havárii na Bečvě stále chybí kompletní a snadno dostupný seznam výpustí do českých řek. Stejně jako takzvaný rodný list výpusti, ve kterém by stálo, odkud vede a jaké nebezpečné látky by jí mohly do řeky přitéct. Po loňské otravě Bečvy sliboval takový nástroj ministr životního prostředí Richard Brabec z ANO. Přehled kanálů, které do vodního toku ústí, pořád nemá ani samotná Bečva, zjistil Radiožurnál.
„Tady v tomto případě se ukázalo, že tam jsou některé staré výpusti, které nejsou evidované. A to nepochybně bude situace celé České republiky. Ve spolupráci se správou povodí, vodoprávními úřady a našimi resortními složkami budeme připravovat taková zmapování,“ plánoval ministr životního prostředí Richard Brabec z ANO loni v listopadu po jednání ve Valašském Meziříčí.
S vedením města, policií, hasiči, rybáři, zástupci České inspekce životního prostředí a Povodí Moravy tam řešil zářijovou otravu Bečvy. Ministr tehdy sliboval, že vznikne celostátní seznam výpustí a začne se na něm pracovat hned.
Zatím ale žádný takový seznam ani avizované rodné listy výpustí Česko nemá. Všechny kanály nejsou doteď zmapované ani na řece Bečvě. Povodí podle mluvčího povodí Moravy Petra Chmelaře sice průběžně aktualizuje svoji vnitřní evidenci staveb na řece, z výpustí jsou v ní ale jen některé.
S vedením města, policií, hasiči, rybáři, zástupci České inspekce životního prostředí a Povodí Moravy tam řešil zářijovou otravu Bečvy. Ministr tehdy sliboval, že vznikne celostátní seznam výpustí a začne se na něm pracovat hned.
Zatím ale žádný takový seznam ani avizované rodné listy výpustí Česko nemá. Všechny kanály nejsou doteď zmapované ani na řece Bečvě. Povodí podle mluvčího povodí Moravy Petra Chmelaře sice průběžně aktualizuje svoji vnitřní evidenci staveb na řece, z výpustí jsou v ní ale jen některé.
Podle tiskového odboru ministerstva se bude o rodných listech a podobě seznamu diskutovat při přípravách metodiky, která má úředníkům radit, jak havárie na řekách řešit. Podle Brabce je potřeba nejdřív sesbírat a propojit informace, které už teď mají jednotlivé vodoprávní úřady na krajích a v obcích s rozšířenou působností.
„Jsme si jistí, že na vodoprávních úřadech budou stovky a tisíce výpustí, protože kdokoliv dostal povolení, má evidovanou přesnou metráž výpusti na řece u vodoprávního úřadu. Informace tam je, ale problém je, jak se k ní dostat, protože ne vždy jsou systémy propojené. Je třeba to samozřejmě zaktualizovat, což znamená jednotlivá místa obejít a změřit,“ tvrdí.
Podle technického ředitele Povodí Ohře Jana Svejkovského do řek ústí i kanály, které úřady zaznamenané nemají. „Domy, co tady stojí kolem vody, jsou mnohdy 200 let a více staré. Takto staré výusti v zásadě byly tam, kde nebyla obecní kanalizace. Leckdy od každého domu mířily do řeky,“ říká.
Chmelař i Svejkovský taky upozorňují na to, že pracovníci povodí ani nemůžou zjišťovat, odkud kanály ústící do řek vedou. Nemají totiž pravomoc vstupovat na cizí pozemky. Na případné dohledávání výpustí v terénu teď navíc podle Svejskovského nemají podniky povodí dostatek lidí.
Zdroj: https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/becva-havarie-ekologie-richard-brabec-zivotni-prostredi-znecistovani-morava_2109190803_ere